Велика Моштаница
Велика Моштаница | |
---|---|
![]() | |
Административни подаци | |
Држава | Србија |
Управни округ | Београдски |
Општина | Чукарица |
Становништво | |
— 2011. | ![]() |
Географске карактеристике | |
Координате | 44° 39′ 29″ С; 20° 21′ 08″ И / 44.658° С; 20.352166° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 180 m |
Остали подаци | |
Поштански број | 11262 |
Позивни број | 011 |
Регистарска ознака | BG |
Велика Моштаница је градско насеље у градској општини Чукарица у граду Београду.
Према попису из 2011. било је 3490 становника.
Географски положај
[уреди | уреди извор]Насеље лежи на плећатој коси са леве стране Дољанског потока. Поток тече даље кроз Остружницу и испод ње утиче у Саву.
Историја
[уреди | уреди извор]Први до сада познати писани подаци о Великој Моштаници као насељеном месту се налазе у турским пописима Београдске нахије из 1528. године.
Овде се налази Споменик у Великој Моштаници.
Инфраструктура
[уреди | уреди извор]Кроз атар насеља пролази пут Е763, (Ибарска магистрала), који повезује Београд са општином Лазаревац и даље ка југозападу Србије.[1] Велика Моштаница спада у насеља средње величине из приурбаног појаса, са високим степеном повезаности са Београдом.[2]
У насељу постоји здравствена станица, пошта, апотека.
Основна школа „Бранко Радичевић” у Великој Моштаници је основана 1846. године. Школу данас похађа око 250 ученика, а у просторијама школе је организован рад и за предшколски узраст деце.
Фудбалски клуб „Велика Моштаница” има свој стадион.
Градски саобраћај
[уреди | уреди извор]До насеља се дневним линијама гсп-а може стићи:
- Линија 513 Сремчица /Насеље Горица/ — Велика Моштаница /Живојина Табаковића/[3]
- Линија 551 Београд на води — Сремчица[4]
Просторни развој
[уреди | уреди извор]Насеље се ширило грађењем на улазу и излазу, тако да је добило двоструки крстасти облик.[5] Приметан је пораст броја викенд кућа, који је омогућила ниска цена земљишта.[6]
Религија
[уреди | уреди извор]У насељу се налази Црква Рођења Богородице са борачким гробљем у Великој Моштаници. Представља непокретно културно добро као споменик културе.[7]
Функцијске делатности становништва
[уреди | уреди извор]Велика Моштаница је у порошлости била изразито аграрна, а сада, као и у друга насеља периурбаног појаса је постала насеље са најизразитијим функцијским променама, у коме се становништво претежно бави услужним делатностима.[8]
У атару насеља се налате обрадиве површине, али је слаба ангажованост становништва у пољопривреди због ситних поседа. Године 2006. је започео пилот пројекат са циљем лакше обраде плодног земиљишта и поспешивање пољопривреде, али је урађена само његова прва фаза која се састојала у идентификацији катастарских парцела, ажурирању катастарске документације и валоризацији површина.[9]
Демографија
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Velika_Mo%C5%A1tanica%2C_Crkva_ro%C4%91enja_presvete_bogorodice%2C_01.jpg/220px-Velika_Mo%C5%A1tanica%2C_Crkva_ro%C4%91enja_presvete_bogorodice%2C_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1e/Velika_Mostanica_-_old_school_03.jpg/220px-Velika_Mostanica_-_old_school_03.jpg)
У насељу Велика Моштаница живи 2649 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 41,9 година (41,2 код мушкараца и 42,7 код жена). У насељу има 973 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 3,30.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пораст у броју становника.
|
|
м | ж |
|||
? | 8 | 11 | ||
80+ | 27 | 39 | ||
75—79 | 53 | 81 | ||
70—74 | 88 | 110 | ||
65—69 | 115 | 114 | ||
60—64 | 98 | 80 | ||
55—59 | 105 | 72 | ||
50—54 | 124 | 158 | ||
45—49 | 139 | 123 | ||
40—44 | 108 | 128 | ||
35—39 | 76 | 75 | ||
30—34 | 79 | 86 | ||
25—29 | 105 | 108 | ||
20—24 | 108 | 130 | ||
15—19 | 129 | 90 | ||
10—14 | 81 | 81 | ||
5—9 | 85 | 69 | ||
0—4 | 62 | 65 | ||
Просек : | 41,2 | 42,7 |
| ||||||||||||||||||||||||
|
Пол | Укупно | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
---|---|---|---|---|---|---|
Мушки | 1.362 | 383 | 869 | 66 | 42 | 2 |
Женски | 1.405 | 267 | 852 | 230 | 53 | 3 |
УКУПНО | 2.767 | 650 | 1.721 | 296 | 95 | 5 |
Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија |
---|---|---|---|---|---|
Мушки | 549 | 23 | 0 | 1 | 166 |
Женски | 420 | 20 | 0 | 0 | 66 |
УКУПНО | 969 | 43 | 0 | 1 | 232 |
Пол | Производња и снабдевање | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
Мушки | 14 | 45 | 97 | 8 | 54 |
Женски | 3 | 8 | 80 | 19 | 18 |
УКУПНО | 17 | 53 | 177 | 27 | 72 |
Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад |
Мушки | 5 | 32 | 29 | 19 | 23 |
Женски | 10 | 24 | 22 | 39 | 83 |
УКУПНО | 15 | 56 | 51 | 58 | 106 |
Пол | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато | |
Мушки | 19 | 0 | 0 | 14 | |
Женски | 22 | 1 | 0 | 5 | |
УКУПНО | 41 | 1 | 0 | 19 |
Познате личности
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Спалевић 2013, стр. 26.
- ^ Спалевић 2013, стр. 67.
- ^ „ГСП Београд, линија 513”. www.gsp.rs. Приступљено 2022-04-12.
- ^ „ГСП Београд, линија 551”. www.gsp.rs. Приступљено 2022-04-12.
- ^ Спалевић 2013, стр. 72.
- ^ Спалевић 2013, стр. 103.
- ^ Завод за заштиту споменика културе града Београда/Црква рођења Богородице са Борачким гробљем у Великој Моштаници
- ^ Спалевић 2013, стр. 59.
- ^ Спалевић 2013, стр. 83.
- ^ „Књига 9”. Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима (PDF). webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. мај 2004. ISBN 86-84433-14-9.
- ^ „Књига 1”. Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-00-9.
- ^ „Књига 2”. Становништво, пол и старост, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-01-7.
Литература
[уреди | уреди извор]- Спалевић, Александра (2013). Лукић, Весна, ур. Трансформација периурбаног простора Београда (PDF). Београд: Географски институт "Јован Цвијић", САНУ. ISBN 978-86-80029-59-7. Приступљено 16. 11. 2017.